KENNEL TAIANOMAINEN TASSU

Toimintasuunnitelma 26.5.2008/ Paula Puhakka

Sisällys

1. Perustiedot kennelistä	3

2.Toimintaidea ja pitkän tähtäimen tavoite	4

3.Tuotteet / Palvelut	5

4. Markkinatilanne	6
4.1. Asiakkaat ja markkinoiden koko	6
4.2. Kilpailijat	6
4.3. Tavoiteltu markkinaosuus	7

5. Myynti ja markkinointi	7

6.Kasvatustyönkehitys	8
6.1 Kasvatustyötoiminta	8
6.2 Taustaosaaminen	8

7. Kasvatustyön kehittäminen	8

8. Henkilöresurssit	9

9. Talous	9

10. Muu lisäinformaatio	9

Liitteet
-	Talousarvio (mahdollisesti myös pidemmälle ajanjaksolle)
1. Perustiedot kennelistä

Cairnterrierikennelimme Taianomainen Tassu on perustettu 21.5.2003.  Silloin meillä oli jo kaksi narttucairnterrieriä Zulu  (Stonepile Zulu-Zulu, syntynyt 11.4.2000) ja Wilma (Stonepile Boy What a Girl, syntynyt 22.7.2001). Kesällä 2003 meille tuli suomenlapinkoira narttu Hiutale (syntynyt 4.5.2003) vähän jälkeen sen, kun ensimmäinen cairnterrieripentue (kaksi narttua) lähti uusiin koteihinsa. Syntyivät Zululle 27.4.2003.
Kennel Taianomainen Tassu kasvattaa cairnterrierejä. Koska suomenlapinkoira Hiutaleella on terveet silmät ja A-lonkat sekä hän on luonteeltaan rauhallinen, on tarkoitus tehdä hänelläkin pentuja. Haluamme kasvattaa hyväluonteisia, sosiaalisia ja terveitä koiria sekä rotumääritelmän mukaisia koiria.
Halusimme perustaa kennelin, koska meillä on niin mukavaa koirien kanssa ja niiden käyttäytymisen seuraaminen on mielenkiintoista. Cairnit ovat iloisia, seurallisia ja tuntuvat jaksavan pieneksi koiraksi paljon touhuta. Kiinnostus koirien jalostamiseen heräsi. Miten eri ominaisuudet periytyvät ? Miten koira huolehtii jälkeläisistään? Mitä opettaa pennuille? Haluamme harrastaa pienimuotoista koirien kasvatusta.

Kotimme vaikutti hiljaiselta, kun kolmaskin lapsi muutti pois. Neljäs lapsi Ulpu kaipasi iloista ja energistä seuraa. Lasten ollessa pieniä emme allergioiden takia (lähinnä koivu ja heinä) vuoksi uskaltaneet ottaa lemmikkieläimiä – ehkä se oli turhaa varovaisuutta.
Niin tuli Zulu meille kesäkuussa 2000 Stonepilen kennelistä Harjavallasta Evan kasvattamana. 
Ulpun mennessä syksyllä kouluun tuntui, että olisi kiva, jos Zululla olisi kaveri kotona. Seuraavan vuoden syyskuussa Wilma tuli meille jälleen Stonepilen kennelistä Paulan kasvattamana. 
Ulpun tavatessa erilaisia koiria omia koiria ulkoiluttaessa kasvoi toive saada suomenlapinkoira meillekin. Kesäkuussa 2003 haimme Hiutaleen Sirpalta Tampereelta. Ensimmäinen Zulun pentuekin ehti tulla maailmaan ja lähteä uusiin koteihinsa ennen Hiutaleen tuloa. Kenneliin kuuluu lisäksi Zulun tytär Pikkis (Taianomainen Tassu Plikka, syntynyt  8.7.2005) Zulun toisesta pentueesta.

Ulpu Puhakka omistaa Zulun ja Hiutaleen sekä hänen siskonsa Iiris Puhakka Wilman. Heidän äitinsä Paula Puhakka kävi kasvattajan peruskurssin ja hankki kennel-nimen Taianomainen Tassu. Pikkiksen omistaa Ulpun ja Iiriksen isosisko Auran tytär Pinja Paloheimo. Sekä Ulpu, Iiris että Aura (Pinjan puolesta) ovat antaneet kasvattajaoikeudet äidilleen pentujen kasvatusta varten.

Kennel Taianomainen Tassu toimi syksyyn 2006 asti Keravalla. Keravalla Ulpu ja Paula Puhakka hoitivat kenneliä yhdessä. Olosuhteiden muuttuessa Paula Puhakka muutti koirien kanssa Viljakkalaan syksyllä 2006 ja Ulpu Puhakka Helsinkiin opiskelemaan. Sovittiin, että koirien on parempi asua maalla kuin Helsingin keskustassa. Kennelin koirat tosin vierailevat joskus Ulpun luona Helsingissä ja Ulpu koirien luona Viljakkalassa. Vajaa kaksi vuotta kennel joutui olemaan Viljakkalassa niin pienissä tiloissa, että suunnitellut pennutukset täytyi siirtää tulevaisuuteen. (Zululla ei tehdä enää pentuja ja Wilman sekä Hiutaleen astutukset siirretään loppuvuodelle 2008).
Zululla on ollut kaksi pentuetta yhteensä 8 pentua ja Wilmalla yksi pentue, missä oli neljä pentua.
Kennel Taianomainen Tassu toimii nyt Viljakkalassa osoitteessa Kurjentie 4 , 39310 Viljakkala. Kennelin kotisivujen osoite on www.taianomainentassu.fi . Kurjentien asuntoon (Paula Puhakan koti) muutimme huhtikuun 2008 puolessa välissä. Tonttimme on suuruudeltaan noin 3300 neliötä ja varsinainen asuinrakennuksemme 93 neliötä. Lisäksi tontilla on ”vierasmaja” (noin 56 neliötä), grillikatos ja varasto. Varsinaisessa asuinrakennuksessa on kaksi makuuhuonetta, olohuone, keittiö, ruokailutila, kodinhoitohuone, pesuhuone ja sauna. Kennelin koirat saavat oleskella kaikissa tiloissa vapaasti. Toinen makuuhuone muuttuu pentuhuoneeksi tarvittaessa. Samoin ruokailutila voidaan eristää keittiöstä. Koska Zulu ja Wilma ottivat lujasti yhteen ensimmäisten pentujen syntymän jälkeen, heidät pidetään erillään varmuuden vuoksi. Ts toinen makuuhuone on Wilmalle ja toinen Zululle. Vuoronperään päivittäin he ovat muun perheen kanssa. Heidän ulkoilutuksensa tapahtuu varmuuden vuoksi erikseen, jos on vain yksi ulkoiluttaja. Muiden koirien kanssa he tulevat toimeen.
Mietittiin aikoinaan, annettaisiinko toinen koira jonnekin hyvään perheeseen, mutta ei haluttu luopua kummastakaan. Myös erilaisilta koirien kouluttajilta kysyttiin neuvoa, mutta selkeitä ohjeita ei ole saatu. Nykyinen järjestely on osoittautunut ihan hyväksi. Hiutale tarvitsee enemmän liikuntaa kuin cairnit, joten hän on koko ajan lenkillä mukana vain cairneja vaihdetaan. Pihassamme on jo koirankoppi. Teemme vielä koiratarhan ilmeisesti kooltaan noin 6m kertaa 6m – tilaa on sillekin hyvin. Juoksutamme koiriamme myös vapaana pihassamme silloin kuin yhdelläkään heistä ei ole juoksuaika.

Ulpu Puhakka (syntynyt 1.5.1886) on huolehtinut yhdessä Paula Puhakan (syntynyt 26.11.1948) kanssa pentujen ja koirien hoidosta – erityisesti koirien kynsien leikkuusta ja välillä trimmauksestakin - Helsinkiin muuttamiseen asti. Nykyisin cairnterrierit viedään trimmattavaksi Sanderfieldin kenneliin Riihimäen lähelle ja tulevaisuudessa myös Stonepilen kenneliin Kokemäelle kerran kaksi vuodessa. Kynsien leikkuusta noin kerran kuukaudessa on Viljakkalassa olosta lähtien huolehtinut Annika Alftan ( itselläänkin cairnterriereitä ja innokas näyttelyissäkävijä koiriensa kanssa).

Paula Puhakka on käynyt kasvattajan peruskurssin ja erilaisia koirien jalostusta ja kasvatusta käsittelevissä seminaareissa, joita on järjestänyt mm Kokonaisvaltaisen koiranjalostuksen tuki ry. Lisäksi käymme Cairnterrierikerhon järjestämillä kasvattajapäivillä noin kerran vuodessa.
Ulpu ja Paula Puhakka ovat lukeneet ja lukevat edelleen erilaisia koiria käsitteleviä kirjoja. Paula on erityisesti kiinnostunut koirien perinnöllisyydestä ja sen lainalaisuuksista. Kennelille hankittiin vuonna 2007 jalostustietokoneohjelma (Breeder’s Assistant for Dogs) koirien sukupuiden kirjaamista varten, sukusiitoskertoimien ja muiden tunnuslukujen laskemista varten, erilaisten kasvatustyössä välttämättömien tietojen kirjaamista varten kuten sairaudet, koiran ulkomuotoon liittyvät tekijät (väri, turkin laatu, rakenne jne), koiran luonteen piirteet, pentueet jne. Cairnterrierikerhon hallitus pyysi vuonna 2007  Paula Puhakkaa Jalostustoimikuntaan laskemaan ja selvittämään cairnien populaatioon liittyviä asioita . Paula Puhakka on myös mukana cairnien vuonna 2008 käynnistyneessä Hannes Lohen johtamassa geenitutkimus-projektissa. 
Olemme Suomen kennelliiton, Cairnterrierikerho ry:n, Lappalaiskoirat ry:n , Paimensukuisen Lapinkoiran Seura ry:n ja Kokonaisvaltaisen koiranjalostus ry:n jäseniä.

Zulun ja Wilman kanssa olemme käyneet koiranäyttelyissä muutaman kerran. Ajan puutteen vuoksi näyttelyissä käyminen omien koirien kanssa jäi. Se vaatii paljon työtä ja vaivaa sekä rahaa.
Aloitimme agility-harjoitukset kesällä 2003 Keravalle perustetun Kerava Agility Teamin (KATin) ohjauksessa. Koirat olivat innoissaan, mutta ajan puutteen vuoksi sekin jäi . 
Jalostukseen käytettävät koirat viemme rotuyhdistyksen jalotustarkatustilaisuuteen ennen koiran ensimmäistä pentuetta . Cairnterrierien silmät ja polvet tarkistutamme eläinlääkärillä. Suomenlapinkoiralla eläinlääkäri kuvaa lonkat ja tarkistaa silmät. Luonnollisesti hoidamme asianmukaiset rokotukset ja madotukset. Koirillamme ei ole ollut mitään erityisiä sairauksia, mutta ainakin Wilma on Legg Perthesin kantaja Pikkiksellä on oikea polvi lateraalinen I (patella luksaatio).

2. Toiminta-ajatus ja pitkän tähtäimen tavoite

Kennel Taianomaisen Tassun toiminta-ajatuksena on kasvattaa hyväluonteisia, sosiaalisia, terveitä ja rotumääritelmän mukaisia cairnterrierejä sekä suomenlapinkoiria. Erityistä huomiota pyritään kiinnittämään rotujen monimuotoisuuden säilyttämiseen pitkällä tähtäimellä. Tämä merkitsee käytännössä mm sitä, että pyritään etsimään kennelin nartuille sopivia uroksia, joita ei ole paljon käytetty ja/tai joita ei ole urospörssissä. Samoin kuin pyritään olemaan yhteistyössä muiden cairn-kasvattajien kanssa.
Koiranomistajiksi pyritään saamaan sellaisia perheitä, jotka todella ymmärtävät ja haluavat huolehtia koirien perustarpeista. Tuleville koiranomistajille esitellään erilaisia toimintoja, mitä  cairnin kanssa voi tehdä ja harrastaa kuten agilityä,  koirajuoksua, mejää, tokoa, näyttelyitä jne. Tai sitten vain nauttii koirasta seurakoirana. Cairnit innoissaan osallistuvat omistajansa arkiaskareisiin.
Koiran kasvatuksessa on oltava rehellinen ja avoin uusia koiranomistajia kohtaan samoin kuin toisten kasvattajien suhteen myös kielteisissä asioissa.

3. Tuotteet / Palvelut

Cairnit ovat alun perin olleet metsästyksessä käytettäviä luolakoiria (kettu, saukko ja mäyrä). Useimmilla niistä edelleen on metsästysvaisto (esimerkiksi hiiret, rotat, myyrät, jänikset jne kiinnostavat).  Cairnit ovat kotoisin alun perin Skotlannista. Nykyisin ne ovat lähinnä seurakoiria.

Cairn on rohkean ja avoimen luonteensa takia mainio seurakoira, iloinen ja ystävällinen. Tervetulohaukku vieraan saapuessa kuuluu, mutta pian tulija saa lipaisun poskelleen. Cairn on myös innokas leikkikaveri lapsille, usein kyltymätön pallonpelaaja. Luolakoiran rankkaan työhön sopivan rakenteensa ansiosta se on väsymätön ulkoilukaveri.

Aktiivisena pikkukoirana cairn tarvitsee runsaasti toimintaa, ulkoilua ja leikkiä - ainakin nuori koira keksii kyllä ikävystyessään puuhaa itsekin, mutta sen touhut eivät välttämättä aina isäntää miellytä. Seuralliset cairnit viihtyvät useamman koiran laumassa. Hyvin usein käykin niin, että perheeseen tulee pian toinen koirakaveri. 
Cairn on oivallinen agilitykoira, joskin terrierien tapaan vahvan oman tahdon omaavaa koiraa on hieman vaikeampi kouluttaa kuin perimältään palvelusalttiimman rodun edustajaa. Sopivassa ohjauksessa cairn menestyy kyllä tottelevaisuuskehissäkin. 
Metsästysvaisto on useimmilla yksilöillä tallella, myyrien ja hiirien metsästys sujuu taidolla. Tilaisuuden tullen saattaa cairn nykypäivänäkin tappaa supikoiran, ajaa tuntikausia jäniksiä tai uida vesilintujen perään. Luolakoirana cairn on suhteellisen harvinainen, mutta rodulla on oikeus luolakokeisiin, ja onpa cairnista saatu käyttövaliokin. 
 
Cairnin turkin värit ovat vehnän värinen, harmaa, punainen (vaalean ruskea) ja brindle (perusväri tumma lähes musta) . Cairnien värit vielä muuttuvat iän myötä. Rakenteeltaan turkki on aina kaksikerroksinen: karkea peitinkarva ja pehmeä pohjavilla. Tällaisen turkin perushoitoon kuuluu viikottainen kampaus. Silti turkki on sennäköinen kuin sitä ei olisi kammattu. Pesua ei suositella kuin pari kertaa vuodessa, ellei koira ole todella likainen. Kotikoirankin turkki vaatii trimmausta 2-3 kertaa vuodessa, näyttelyyn vietävän useamminkin. Trimmaus tehdään sormin nyppimällä. Koiran oppii siistimään itsekin, mutta näyttelytrimmaus on ainakin aluksi syytä antaa asiantuntijan tehtäväksi. Hoidetusta turkista ei juuri lähde karvaa. Turkki on myös säänkestävä. Suomen lapinkoirankin turkki on säänkestävä.
Cairnit ovat pitkäikäisiä noin 12-15 vuotta samoin kuin suomenlapinkoiratkin.
Kennel Taianomainen Tassu antaa uudelle cairnin omistajalle opastusta ja monisteita liittyen pennun ja aikuisen koiran hoitoon. Mukaan annetaan myös erilaisia pennulle sopivia ruokia. Lisäksi kehotetaan ottamaan yhteyttä kenneliin, jos tulee vaikeuksia tai ongelmia samoin kuin kennel on kiinnostunut kuulemaan muutenkin, mitä koiralle kuuluu. Kennel kirjaa tietoja jalostusohjelmaansa. 
Kenneliin on tullut muidenkin cairnien omistajien kyselyitä liittyen cairnien kasvatukseen. Niihinkin on pyritty vastaamaan tai neuvomaan, mistä saa tietoa.

Saamelaiset ovat jo vuosisatojen ajan käyttäneet suomenlapinkoiran tyyppisiä koiria porojen paimennukseen ja vartiointiin Fennoskandian ja Venäjän pohjoisosissa. Vasta 1970-luvulla on rotumääritelmä saatiin aikaiseksi. Nykyisin suomenlapinkoira on suosittu pääasiassa koti- ja harrastuskoirana koko Suomessa.
Suomenlapinkoira on luonteeltaan älykäs, rohkea, rauhallinen ja oppimishaluinen sekä ystävällinen ja uskollinen. Suomenlapinkoiralla on voimakas paimennusvaisto. Kaikki värit ovat sallittuja suomenlapinkoiralla.

4. Markkinatilanne
4.1. Asiakkaat ja markkinoiden koko

Asiakkaat ovat tavallisia perheitä – lapsiperheitä tai perheitä ilman lapsia tai yhden hengen perheitä. Myös hyväkuntoiset eläkeläiset ovat potentiaalisia asiakkaita. Suomenlapinkoira vaatii runsaasti liikuntaa sen vuoksi omistajan täytyy ulkoiluttaa suomenlapinkoiraansa paljon, muuten sille voi tulla häiriökäyttäytymistä. Suomenlapinkoirilla on paimennusvaisto välillä aika voimakaskin. Suomenlapinkoirat ovat mielellään ulkona ympäri vuorokauden.

Cairnterriereitä kysytään ympäri maata. Kyselyt tulevat enimmäkseen sähköpostitse yleensä jo paljon ennen jopa astutusta. Sähköpostiosoite löydetään joko Cairnterrierikerhon kotisivujen Kasvattaja-kohdasta tai Kennelin omilta kotisivuilta. Eniten koiria kysytään ihan tavallisiksi kotikoiriksi. Tärkeänä uudet omistajat pitävät koiran terveyttä ja hyvää luonnetta. Cairnterrierikerhon pentuvälityksessä ei ole paljoa pentuja välitettävänä. Vuonna 2007 cairnien pentuja syntyi reilut 460.

Vuosina 2003-2006 kenneliimme tuli enemmän kyselyjä pennuista kuin vuonna 2007. Tänä vuonna on tullut muutama kysely, mutta huomattavasti vähemmän kuin kennelin alkuvuosina. 

4.2. Kilpailijat

Emme koe, että meillä olisi kilpailijoita muiden kasvattajien joukossa, sillä nykyinen tilanne koiramaailmassa on sellainen, että tarvitaan avointa ja rehellistä yhteistyötä kaikkien kasvattajien kesken myös ulkolaisten, jotta koirien lisääntyvät sairaudet ja luonneongelmat saadaan vähenemään merkittävästi sekä koirien jalostuksen monimuotoisuus kasvamaan. On jo menetetty paljon perimää.

Suomalaisten cairnterriereiden  kasvattajien pentujen hinnat ovat suunnilleen samalla tasolla. Poikkeuksen tekevät mahdolliset ”pentutehtailijat” samoin kuin Venäjältä tuodut cairnterrierit, jotka ovat huomattavastikin halvempia. Cairnien astutusmaksutkin ovat melko lailla samalla tasolla eri urosten omistajilla.

Yleensä cairnien kasvattajat käyvät paljon koiriensa kanssa näyttelyissä, mitä monet pitävät oleellisena, jotta pentu menee kaupaksi. Suomen kennelliitto tavallaan painostaa kasvattajia osallistumaan näyttelytoimintaan porrastamalla pentujen rekisteröintimaksut siten, että näyttelyssä menestyneiden koirien pennuilla on pienemmät rekisteröintimaksut. Nykyisellään näyttelytoiminta myös ruokkii kasvattajien välistä kilpailua ja keskinäistä kateutta, vaikka kasvattajat pitäisi saada yhteistyöhön, jotta ei jouduttaisi umpikujaan koirien jalostuksessa. Kennelimme toimintaa ei ole haitannut se, ettemme käy näyttelyissä. Tosin emme kasvata pentujakaan suuria määriä niin kuin monet muut cairnien kasvattajat tekevät. 

Suurin osa cairnterriereiden kasvattajista myös trimmaa cairneja, mitä meidän kennelimme ei tee.
Kennelimme neuvoo, jos joku haluaa osallistua cairninsa kanssa näyttelyihin. Samoin kuin neuvomme, miten cairnin trimmaus tapahtuu, jos haluaa itse opetella tekemään sen. Annamme ohjeet myös kirjallisena, kuten myös näyttelyissä käymiseen.

4.3. Tavoiteltu markkinaosuus 

Kennelimme ei tavoittele mitään erityistä markkinaosuutta myytyjen pentujen määrästä, vaan toivomme vain, että kaikki pentumme saisivat koiraa ymmärtävän ja rakastavan kodin, joka nauttisi elämästä koiran kanssa. Taloutta helpottaa, kun edes osa koiran kustannuksista saadaan takaisin pentujen myynnillä.
Toivomme, ettei meille jäisi ylimääräisiä pentuja sen vuoksi, ettemme saa niitä myydyksi sopivaan kotiin.

5. Myynti ja markkinointi

Meidän ei ole tähän mennessä tarvinnut varsinaisesti tehdä myyntityötä pentujamme myymiseksi, vaan kyselyjä on tullut tarpeeksi ennen pentujen syntymistä. 

Laitamme kennel Taianomaisen Tassun kotisivuille tiedon suunnitteilla olevasta astutuksesta sen jälkeen, kun jalostustoimikunta on hyväksynyt astutukseen käytettävän uroksen. Astutuksesta laitamme tiedon kotisivuillemme ja Cairnterrierikerhon pentuvälitykseen sen jälkeen, kun ultraäänikuvauksessa näkyy pentu tai pentuja. Pentujen syntymän jälkeen mahdollisimman pian laitamme tiedon kotisivuillemme, vaikka pennut olisivat jo varattujakin. Ensimmäinen pentueemme vuonna 2003 oli varattu jo ennen syntymää ja varallekin oli halukkaita. Toinen ja kolmas cairnterrieripentueemme vuonna 2005 olivat samoin varattuja jo ennen syntymää.
Luonnollisesti kerromme sukulaisille ja tuttavillemme tulevista pentueista, mitä kautta myös tieto leviää ja saattaa löytyä kiinnostuneita ostamaan pentua.

Toivomme, että uudet pennunomistajat tulevat katsomaan pentuja ennen varsinaista hakua.
Olemme ottaneet varausmaksun, kun pennut ovat syntyneet, ja loppuosa on maksettu ennen kuin pentu haetaan tai maksetaan haun yhteydessä.

Muilta kasvattajilta olemme tiedustelleet, paljonko he veloittavat pennusta. Cairnterrierin hinta vaihtelee nykyisin noin 1000 -1200 euroa. Kennelimme on yleensä pyytänyt vaihteluvälin minimihinnan pennusta.
Suomenlapinkoirahintavaihtelua emme tiedä, mutta se on alhaisempi kuin cairnterriereiden – ehkä noin 800-900 euroa.

Yksittäisen pennun tuotantohinta riippuu emän tekemien pentujen kokonaismäärästä. Näin ollen se vaihtelee eri emän pentujen kohdalla. Esimerkiksi Zulu on synnyttänyt 8 pentua kahdessa pentueessa. Kun Zulun kasvatus- ja hoitokustannukset jaetaan kahdeksalla ja lisätään yksittäisen pennun hoitokustannukset, saadaan Zulun yksittäisen pennun tuotantohinta. Wilma on synnyttänyt 4 pentua yhdessä pentueessa, joten hänen pentunsa tuotantohinta on suurempi. Kummallakaan ei ole ollut erityisiä sairaus- yms kuluja. Karkeasti laskien Zulun pennun tuotantohinta on ollut noin 700 euroa ja Wilman 1100 euroa. 
Lisäksi Zulun yhdelle pennulle maksoimme takaisin 300 euroa, kun kivekset eivät laskeutuneet. Yhden Zulun pennun otimme itsellemme. Wilman yhdellä pennulla oli Legg Perthes, minkä eläinlääkärikulut leikkauksesta maksoimme noin 600 euroa.

Uusien pentujen omistajille sanomme, että olemme halukkaita kuulemaan koirista myöhemminkin ja tarvittaessa neuvomaan, jos on ongelmia. Osa omistajista on lähetellytkin postitse tai sähköpostitse kuulumisia. Osa on ottanut yhteyttä ongelmatilanteissa, mihin olemme yrittäneet antaa vastauksen tai neuvoa eteenpäin, mistä voisi tiedustella vastausta.

Tärkein markkinoinnin väline on kennelin oma kotisivu, jota päivitetään tarpeeksi usein. Kotisivun pitää olla myös selkeä ja sellainen, että sieltä löytyy helposti se, mitä etsitään. Kennel Taianomaisen Tassun yhteystiedot on myös Cairnterrierikerhon kotisivuilla (www.cairnterrieri.fi) kohdassa Kasvattajat.

Koska kennelimme harrastaa niin pienimuotoista koirien jalostusta, emme usko, että koirien ulkomaille myynti tulee ajankohtaiseksi. Jotkut kasvattajat ovat kyselleet, ettemekö hakisi ulkomailta cairnia jalostukseen. Sitä voisimme tulevaisuudessa harkita.

6. Kasvatustyönkehitys
6.1 Kasvatustyötoiminta

Kennelimme jalostustyö on vasta alussa. Tarkoitus onkin edetä rauhassa. Haluamme tutkia koirien taustoja kunnolla mm sukupuiden avulla ja miettiä sopivia yhdistelmiä.
Olemme ajatelleet tehdä Zulun tyttärellä Pikkiksellä pentuja ensi vuonna. Jos Wilma saadaan astutetuksi ensi syksynä, niin tarkoitus on hänen pentueestaan jättää yksi narttu kenneliin jalostukseen. Samoin jos Hiutale saadaan astutetuksi ensi syksynä, niin tarkoitus on hänenkin pentueesta jättää yksi narttu kenneliin jalostukseen.

Zulun tytär (Taianomainen Tassu Pilvi) toisesta pentueesta on joku aika sitten omistajansa toimesta astutettu. Olimme ajatelleet Wilman ensimmäisestä pentueesta olevaa urosta saada jalostusurokseksi, mutta omistaja oli leikkauttanut sen. Minusta leikkaukselle ei ollut kunnon perusteita. On todella ikävää, että eläinlääkärit suostuvat nuorien koirien leikkaamiseen ilman sairautta. Tuntuu, että nykyisin uudet koiranomistajat ovat hyvin halukkaita leikkaamaan koiransa. He tuntuvat ajattelevan, että leikkauksen jälkeen koira on siistimpi ja helpompi käsitellä.

Saadakseen Cairnterrierikerhon suosituksen ja päästäkseen kerhon pentuvälitykseen suunnitellun yhdistelmän tulee täyttää tietyt jalostuskriteerit (koirien on oltava terveitä, silmä- ja polvitarkastettuja , tietyn ikäisiä jne). Poikkeuslupia voi anoa kerholta.

Suomenlapinkoirilla on Pevisa-ohjelma koskien silmien tarkistamista ja lonkkien kuvaamista. Hyväksynnän yhdistelmälle voi pyytää Lappalaiskoirien jalostustoimikunnalta.

6.2 Taustaosaaminen

Omien koirien avulla opetellaan kasvattamaan koiria. Erityisesti on koetettu oppia lukemaan koiria – niiden elekieltä ja erilaisen haukkumisen ja muun ääntelyn merkitystä ja tarkoitusta.

Paula Puhakka on suorittanut Suomen Kennelliiton kasvattajakurssin ja suorittaa parhaillaan Suomen Kennelliiton kasvattajan jatkokurssia. Kasvatustyömme on harrastuspohjaista, ei varsinainen työ – mielenkiinto koiria kohtaan on suuri. Ne ovat niin iloisia ja hauskoja kavereita.

Koska Paula Puhakka on koulutukseltaan matemaatikko ja ammatiltaan atk-konsultti, erilaisten koirien kasvatukseen liittyvien asioiden tallentaminen, laskeminen ja muukin tietokoneella käsittely on itsestään selvyys. Kokemuksia yksityisyrittämisestä ennen kenneltoiminnan aloittamista hänellä oli jo  parinkymmenen vuoden ajalta. Näin ollen erilainen välttämätön byrokratia (kirjanpito) ja viranomaisten kanssa toiminen on tuttua eikä tunnu vaikealta.

7. Kasvatustyön kehittäminen

Toistaiseksi on jalostuksessa on selvitty omilla koirilla, mutta tulevaisuudessa on jalostuspohjan parantamiseksi ostettava muualta jalostukseen narttu tai pari. Sopivan löytämiseksi on tehtävä valtavasti työtä taustojen selvittämiseksi. Ei riitä, että minusta tuntuu, että näin on hyvä.

Edelleen jatketaan itsensä kouluttamista erilaisilla kursseilla ja seminaareilla, kuten Suomen kennelliiton kurssilla jalostusneuvojien kurssi. Käydään cairnien kasvattajapäivillä keskustelemassa muiden kasvattajien kanssa ja kuulemassa heidän kokemuksiaan. Cairnterrierikerho on aloittanut yhteisten cairnsymposiumien järjestämisen pohjoismaisella tasolla joka toinen vuosi. Niihin pyritään myös mahdollisuuksien mukaan osallistumaan.

Nykyiset kennelin tilat ovat riittävät. Koiratarha on suunnitteilla. Suomenlapinkoiran Hiutaleen kanssa on ajateltu käydä Hämeenkyrössä harjoittelemassa lampaiden paimentamista Yrjölän tilalla, sillä Hiutale on kovin innokas paimentamaan kaikkea mahdollista.

Paula Puhakan on tarkoitus jalostusohjelmaansa (Breeder’s Assistant for Dogs) kirjata kaikkiaan noin 10000 cairnia jotka ovat suomalaisten kasvattajien kasvatteja ja niiden esi-isiä. Tällä hetkellä on reilut 1600 cairnia.
Tarkoitus on laskea erilaisia sukusiitostunnuslukuja Suomen kannasta ja tutkia, miten sukusiitos on kehittynyt Suomen cairnikannassa. Lisäksi tarkoitus on alkaa kirjata ko ohjelmaana myös sairauksia ja erilaisia vikoja ja puutteita. Lisäksi ohjelmaan on tarkoitus hankkia erikseen perinnöllisyyttä ennustava lisäosa. 

8. Henkilöresurssit

Kenneliä hoitaa pääasiassa Paula Puhakka. Hän tiedustelee Ulpu Puhakan mielipidettä yhdistelmien muodostamisessa ja muussa koirien hoidossa. Koirien kynsien leikkuusta huolehtii Annika Alfthan. Cairnien turkkien trimmauksessa auttavat Theresa Silfver kennel Sanderfieldistä, Sanna Hartikainen kennel Chiboogie’s ja Paula Kivilevo kennel Stonepilestä. 

Koska olemme asuneet uudella paikkakunnalla vajaa kaksi vuotta, niin emme ole vielä löytäneet sopivaa henkilöä, joka asuisi lähellä ja tulisi avuksi koirien synnytyksiin.

Yhteistyötä tehdään monien cairnterrierikasvattajien kanssa – mietitään yhdistelmiä ja koirien eri ominaisuuksien periytymistä, koirien rotumääritelmää ja sen tulkintoja.

Kun Paula Puhakka on estynyt hoitamasta kennelin koiria esimerkiksi työmatkan takia, koirat viedään koirahoitolaan. On kolme hoitolaa, jossa koirat ovat olleet – Lomakoti Lupsakka  Hämeenkyrössä, Pehmeät Tassut Lempäälässä ja Tampere - Pirkkalan koirahoitola Pirkkalassa. Nämä hoitolat tuntevat koiramme ja niiden erityispiirteet.

9. Talous

Kennelin rahoittaa Paula Puhakka, sillä kennelin pennuista saatavat tulot eivät riitä menojen kattamiseen. 
Suunniteltuja pentueita ei voitu pariin vuoteen toteuttaa johtuen sopivan asunnon etsimisestä, mihin kului lähes kaksi vuotta. Päätettiin lopulta rakentaa oma talo, kun sopivaa ei löytynyt. 
Menopuolella on lähinnä koirien ruoka ja terveysmenot sekä hoitoloiden kulut ja mahdolliset uusista pentueista aiheutuvat kulut. Varsinaisia sairaskuluja ei ole ainakaan tähän asti ollut. (Ks liite talousarvio 2008)

10. Muu lisäinformaatio

SWOT-analyysi 

vahvuudet
-	talous ei riipu pentujen myynnistä
-	kyky tutkia koirien taustoja ja yhdistelmiä
-	melko terve rotu sekä cairn että suomenlapinkoira
	heikkoudet
-	ajanpuute
-	vähän kokemusta koirien kasvatustyöstä
	
mahdollisuudet
-	ennakkoluulottomuus
-	ei näyttelyiden kiirettä ja kilpailua
	uhkat
-	kasvattajan sairastuminen
-	koirien geeniperimän suppeus
-	sairaudet ja viat
-	olosuhteiden muutos	

Riskitekijät ja niihin varautuminen:

Riski	Toteutumisen todennäköisyys	Toteutumisen vaikutukset yrityksen kannalta	Miten riskiin on varauduttu?	
Kasvattajan sairastuminen (tai kuoleminen)	Todennäköisyys sairastua kasvaa iän myötä. Tähän asti kasvattaja on ollut suhteellisen terve.	Kennelin toimintaa ei sairauden aikana.
(Toiminta todennäköisesti loppuu)	On annettu ohjeet kasvattajan lapsille ja veljille. Koirat toimitetaan johonkin  aikaisemmin mainittuun koirahoitolaan, kunnes koirien varsinaiset omistajat päättävät, mitä tarpeen mukaan tehdä koirille.	
Koiran sairastuminen	Ellei aleta hallitsemaan paremmin koirien sairauksien ja vikojen periytymistä ja avoimuus niissä kasvattajien kesken – myös ulkolaisten kasvattajien kanssa, niin todennäköisyys sairastua kasvaa.	Pennuilla ilmenee useammin sairauksia ja vikoja. Niitä ei voi myydä tai joutuu korvaamaan niiden sairauksia ja vikoja uusille omistajille. Kasvatustyö vaikeutuu.	Pyritään kyselemään muilta kasvattajilta koirien taustoista ja tutkitaan sukupuita.
Taloudessa huomioitava pennun sairastuminen tulojen menetyksenä ja/tai korvausmenona.	

Liite. Talousarvio 2008

Tulot
     Pentujen myyntitulot (Hiutale 4 pentua)		3200
     Pentujen myyntitulot (Wilma 4 pentua)		4000

Yhteensä				7200
==============================================
Menot
      Koirien ruoka			1200
      Koirien terveysmenot			 820	
-	Rokotukset		400
-	Madotukset		  60
-	verinäytteet geenitutkimukseen	160	
-	muut 			200
Trimmaus ja kynsien leikkuu		 360
Pentujen menot (Hiutale)			 950
-	Astutusmaksut		 370		
-	Ruokamenot		 300
-	Sirutukset		  60
-	Lääkärintarkastus		 100	
-	Ohjemateriaali		  20
-	Muu			 100
Pentujen menot (Wilma)			 960
-	Astutusmaksut		 480		
-	Ruokamenot		 200
-	Sirutukset		  60
-	Lääkärintarkastus		 100	
-	Ohjemateriaali		  20
-	Muu			 100
Pennun osto (Hiutaleen yksi pentu jää)		 800
Pennun osto (Wilman yksi pentu jää)		1000
Hoitolamaksut			 300
Matkakulut (astutusmatkat, hoitolamatkat,	 500	 
                     lääkärissäkäynnit yms)	
Koirien tarvikkeita (pantoja, hihnoja yms)	 200
Mainoskulut 			 250
-	Cairnterrieri-lehti		100
-	Kotisivut		  50
-	Muut			100
Kasvattajakurssit ja - seminaarit 		 200
Muu				 200

Yhteensä				7740
===========================================